Skärgårdsdelegationens mål för regeringsperioden 2023–2027
![](/uploads/SANK-kuvia/_1200x750_crop_center-center_82_line/D2A2815_pieni.jpg 1200w, /uploads/SANK-kuvia/_960x600_crop_center-center_61_line/D2A2815_pieni.jpg 960w, /uploads/SANK-kuvia/_720x450_crop_center-center_60_line/D2A2815_pieni.jpg 720w, /uploads/SANK-kuvia/_480x300_crop_center-center_82_line/D2A2815_pieni.jpg 480w)
Finlands skärgårdsområden är livskraftiga, tillgängliga och naturnära områden, som erbjuder en mångsidig och kulturellt utpräglad boende- och verksamhetsmiljö. Livskraftiga skärgårdsområden skapar välfärd i hela samhället!
En skärgård fylld av liv alla dagar om året
Finlands skärgårds- och insjöområden saknar motstycke – vår unika skärgård är absolut en styrka för vårt land. Skärgården utgör 15 procent av vårt lands areal, och skärgård finns i både havs- och insjöområdena. I skärgårdsområdena bor cirka 330 000 människor, och i och med en multilokal livsstil har nästan hälften av finländarna något slags förhållande till vattendragen. Skärgården och vattendragen inverkar på samhällsstrukturen och gör den fragmenterad, men samtidigt bidrar de också till att ge olika områden egna karaktärsdrag. Insjöskärgården har annorlunda särdrag än havsskärgården, men en fragmenterad samhällsstruktur och långa avstånd är typiska för all slags skärgård. Skärgårdsområdena är attraktiva områden att bo och tillbringa fritiden i. De är områden där människor bor, arbetar, utövar fritidsaktiviteter och i övrigt tillbringar fritiden – skärgården är full av liv alla dagar om året.
Skärgårdslagen bör motsvara dagens förhållanden, mål och åtgärder
- Skärgårdslagen bör uppdateras.
Utvecklingen av skärgårdsområdena styrs av lagen om främjande av skärgårdens utveckling, dvs. den så kallade skärgårdslagen. Skärgårdslagen utfärdades 1981 och har inte uppdaterats systematiskt efter det. Skärgården som verksamhetsmiljö och den övriga lagstiftningen har förändrats under de senaste fyrtio åren. Därför behöver skärgårdslagen uppdateras i fråga om både struktur och innehåll. Skärgårdslagen motsvarar inte längre hur samhället och levnadsförhållandena i skärgården ser ut i dag.
Tillgänglighet säkerställer livskraftiga skärgårds- och insjöområden
- Med hjälp av offentligt stöd bör det garanteras en fungerande skärgårdstrafik på jämlika villkor året runt.
- Den materiel som används i skärgårdstrafiken, i synnerhet förbindelsefartygstrafiken, bör moderniseras så att den motsvarar framtida miljökrav. Det bör också säkerställas finansiering för moderniseringen.
- Staten bör stödja byggande av fungerande och tillförlitliga dataförbindelser i områden där sådana inte byggs på marknadsvillkor. Staten bör också garantera fungerande telefonförbindelser i hela skärgården.
Skärgården ska vara tillgänglig, vilket innebär fungerande trafikförbindelser, men också effektiva data- och telefonförbindelser. I skärgården tar man sig fram med båtar, förbindelsebåtar, vajerfärjor, frigående färjor och även bilar. Med landsvägsfärjor gjordes det i fjol cirka 1,3 miljoner överfarter och med väglagsfärjor cirka 200 000 överfarter, medan förbindelsebåtarna hade cirka 270 000 passagerare. En skärgårdstrafik som fungerar, även på vintern, gör det möjligt att leva i skärgården. Det bör vara smidigt att röra sig i skärgården, också med kollektivtrafik, och trafiken bör motsvara användarnas behov.
Skärgårdstrafiken bör ses som en del av den gröna omställningen inom transportsektorn. I synnerhet förbindelsebåtarna är av varierande slag och i regel mycket gamla. Det finns alltså ett stort behov av att modernisera förbindelsebåtarna.
Fungerande dataförbindelser jämnar ut skillnaderna mellan olika områden, och digitaliseringen gör både att tillgången på tjänster förbättras och att tjänsterna blir mer tillgängliga. Via nätet kan människorna sköta olika ärenden och göra inköp oberoende av var de befinner sig.
Tjänster tillgängliga för skärgårdsborna
- Det skärgårdstillägg som delas ut som statsandel garanterar en stabil tillgång till basservice i skärgården.
- Åtgärder som möjliggör flexibla tjänster för skärgårdsborna bör stödjas, och det bör ses till att välfärdsområdenas tjänster är tillgängliga för skärgårdsborna.
Den fragmenterade samhällsstruktur som skapas av skärgården och vattendragen gör att det kostar mer att ordna tjänster i kommuner med skärgård. Det skärgårdstillägg som beviljas i samband med statsandelen för kommunal basservice är ett viktigt tillägg och stöd när det gäller att upprätthålla basservicen i skärgårdsområdena. Den närservice som kommunerna tillhandahåller är viktig för skärgårdsborna, eftersom mycket offentlig service har blivit digital och fysiskt flyttats allt längre bort från skärgården. Om man på ett fördomsfritt sätt kombinerar tjänster, är det dock möjligt att bibehålla en god servicenivå även i skärgårdsområdena. Förutom kombinerade och skräddarsydda tjänster är ambulerande tjänster en möjlighet att komplettera de vanliga tjänsterna.
Sysselsättning i skärgården
- Åtgärder för att förbättra arbetskraftens interna rörlighet bör stödjas och tillgången till säsongsarbetskraft främjas.
En mångsidig näringsstruktur gör det möjligt att försörja sig i skärgården. Dataförbindelser diversifierar de traditionella näringarna i skärgården, såsom fiske och primärproduktion, och förnyar näringsstrukturen genom att skapa förutsättningar för modernt, nätverksbaserat arbete och företagande. Turismens betydelse i skärgården ökar för varje år. För turistbranschen är det typiskt med kraftiga säsongsvariationer i behovet av arbetskraft, vilket också märks i skärgårdsområdena som en utmaning vid rekrytering av arbetskraft.
En multilokal livsstil stärker skärgårdens livskraft
- En modell för att vara invånare i fler än en kommun bör utarbetas och testas.
- Distansarbete och platsoberoende arbete bör beaktas bättre i lagstiftningen.
En multilokal livsstil stärker förtroendet för skärgårdens framtid. På grund av det höga antalet deltidsboende har det aldrig tidigare funnits så många människor i skärgården som nu. Det är viktigt att främja en multilokal livsstil och platsoberoende arbete för att stärka skärgårdsområdenas livskraft. Platsoberoende rekrytering gör det möjligt att kombinera arbete och skärgårdsboende. Människor kan arbeta och bo på olika platser, men samhällets strukturer stöder/identifierar ännu inte en multilokal livsstil tillräckligt väl.
Skärgårdens unika miljö, natur och kultur
- En hållbarhetsanalys bör etableras som en del av all utveckling av skärgården.
Både havsskärgården och insjöskärgården präglas av unik natur. Naturen och kulturen gör skärgården till en speciell plats som erbjuder hela samhället välfärd. Välmående och rena vattendrag utgör grunden för skärgårdens utveckling. Det är möjligt att skapa ett bra liv i skärgården samtidigt som naturvärdena respekteras och principerna för hållbar utveckling beaktas.
Kriståliga skärgårdsområden
- Åretruntboendet i skärgårdsområdena bör tryggas.
- När det gäller försörjningsberedskapen bör skärgårdens särdrag beaktas.
I och med det förändrade världspolitiska läget har också skärgårdens ställning blivit allt viktigare ur säkerhetssynvinkel. Det är viktigt att skärgårdsområdena förblir bebodda. Detta gäller i synnerhet den yttre havsskärgården. Samtidigt har det uppstått oro över skärgårdens försörjningsberedskap, eftersom förbindelserna dit även i övrigt är besvärliga. Att trygga tillgången till räddningstjänster och prehospital akutsjukvård är viktigt i normala förhållanden, men särskilt viktigt är det i kristider. Det frivilliga arbetet har en viktig roll när det gäller säkerhetsfrågor i skärgården.
Tilläggsinformation
-
Auri, Elina
Ledande sakkunnig, generalsekreterare, skärgårdsdelegationen (SANK)
E-postadress: elina.auri@gov.fiTelefonnummer: 0400 744 900